![](https://www.emekheferfoundation.org/wp-content/uploads/2023/02/בחולצה-צהובה-רץ-עם-המטריה-גב-למצלמה--scaled-e1676212327358.jpg)
עושים היסטוריה ועתיד
להכיר את העבר, ליהנות מההווה, להתרגש מהעתיד.
ציר הזמן
-
1927 - גאולת אדמות עמק חפר
לאחר מאבק משפטי ארוך ותשלום פיצויים לאריסים הבדווים מבני משפחת טייאן שישבו באזור עמק חפר, רוכש יהושע חנקין (גואל האדמות) כחוק, את אדמות העמק עבור הקק"ל ובכך מתחיל במפעל ההתיישבות.
-
1930 - המתיישבים הראשונים בעמק חפר
ביום ב' בטבת תר"ץ, 2 לינואר 1930, הגיעו 20 חלוצים, חולמים, תימהוניים, לוחמים – לגור בבית הכורכר, בית האבן היחיד בוואדי חאווראת – כיום, עמק חפר. כך החלה ההתיישבות בעמק, ב-"בית הגדול" (בית הראשונים היום) למה שיהפוך אחר כך למושב כפר ויתקין.
-
1933 - פרופ' חיים שיבא (שיבר) ממונה לרופא הכפרי של עמק חפר
פרופ' חיים שיבא (שיבר), תושב כפר ויתקין ממונה לרופא קופת החולים בעמק חפר ומחלק את זמנו בין המרפאה בכפר ויתקין לביקורים ביישובי הסביבה. (לימים נודע בשם פרופ' שיבא וביה"ח שיבא – תל השומר על שמו).
-
1934 - הקמת 'ועד הגוש'
מתיישבי עמק חפר בעלי תפיסות ורקעים מגוונים (מושבים של תנועת המושבים והאיחוד החקלאי, תנועת הפועל המזרחי, מושבים "פרטיים" ומושבים שיתופיים / קיבוצים מכל הזרמים והתנועות: השומר הצעיר, הקיבוץ המאוחד, גורדוניה ולימים איחוד הקבוצות וקיבוץ של המפלגה הקומוניסטית) מצליחים להתגבר על המחלוקות ולהקים יחד את "ועד הגוש". גוף שייאבק במשותף בארגונים המיישבים ובמשרדי הממשלה הבריטית וייבנה שיתופי פעולה בין היישובים והמוסדות היהודיים.
-
1939 - ועד הגוש מסייע בחיסול מחלת המלריה ומתחיל בפיתוח העמק
ועד הגוש משלים את משימותיו הראשונות והדחופות (הדברת מחלת המלריה, ייבוש הביצות וטיפול בנושאי הביטחון) ופותח בתכניותיו להרחבת שיתופי הפעולה הבין יישוביים (מיפוי עמק חפר, בניית גשרים וסלילת כבישים, בניית תשתית למי שתייה והשקייה).
-
1940 - הקמת מועצה מקומית-אזורית עמק חפר (ראשונה בארץ)
הממשלה הבריטית מכירה בוועד גוש יישובי עמק חפר כמועצה מקומית-אזורית ראשונה בארץ. מבנה המועצה הראשון ממוקם בכפר ויתקין (במבנה המשמש כיום את מרכז קהילתי חוף חפר).
-
1940 - חיים בן צבי מתמנה לתפקיד ראש המועצה הראשון
חיים בן-צבי, שעמד בראש 'ועד הגוש', מתמנה לתפקיד ראש המועצה הראשון, מיום היווסדה ועד לפרישתו בשנת 1975. הוא נבחר שמונה פעמים ברצף לתפקיד זה – פרט לתקופה של ארבע שנים בעת מלחמת העולם השנייה, שבהן שירת כחייל ביחידות הארץ-ישראליות של הצבא הבריטי והבריגדה היהודית (ובה כיהן כראש המועצה אהרון ברעם). עד שהזקין, היה חבר כפר ויתקין והחזיק משק חקלאי בו עבד פיזית במקביל לפעילותו הציבורית ולאחר מכן עבר להתגורר בחופית.
-
1941 - אהרון ברעם מתמנה לתפקיד ראש המועצה השני
אהרון ברעם, חבר קיבוץ עין החורש, ששימש כסגנו של חיים בן צבי, מתמנה על ידי חברי המועצה לתפקיד ראש המועצה כמחליפו של בן צבי שהתנדב לשרת כחייל ביחידות הארץ-ישראליות של הצבא הבריטי והבריגדה היהודית במלחה"ע השנייה. לאחר כשנה, נבחר באופן אישי בבחירות מקומיות וכיהן סה"כ 4 שנים - 1941 -1945. במסגרת תפקידו הקים את ועדת התכנון הראשונה של המועצה ופיתח את רעיון "המועצות האזוריות" החדש בארץ ויצר "מסגרת-חוקית" יחד עם ההסתדרות הכללית לארגון יישובים יהודיים על בסיס אזורי בארץ. לאחר שחרורו מהצבא הבריטי חזר חיים בן צבי, וכיהן כראש המועצה עד שנת 1975 (ברעם שב לכהן כסגנו).
-
1949 - תחנת הרכבת "קאקון" משנה את שמה לתחנת "אחיטוב"
בסיום מלחמת יום העצמאות, בשנת 1949, נפתח קו הרכבת הראשי בארץ מחיפה ל-תל אביב ולירושלים דרך המסילה המזרחית ושם התחנה שונה ל"אחיטוב" (במקום "קאקון"). עם פתיחת מסילת החוף בשנת 1953 צומצם מאוד שירות הנוסעים בתחנה והיא שימשה בעיקר רכבות משא. בתחילת שנות ה-60 שימשה התחנה לפריקת הצינורות ששמשו לבניית המוביל הארצי. בשנת 1968 נסגרה התחנה סופית.
-
1975 - עמוס דגני מתמנה לתפקיד ראש המועצה השלישי
עמוס דגני, חבר כפר ויתקין, שכיהן כחבר כנסת וסגנו של חיים בן צבי, מתמנה לתפקיד ראש המועצה השלישי ומכהן עד שנת 1995. דגני קידם את תפישתו, לפיה המועצה האזורית צריכה לספק את מכלול השירותים בתחומה לתושב ופעל היתר לקידום העברת המועצה למבנה החדש בצומת רופין, ארגונה והגדרת תפקידיה, שיפור יחסי המועצה עם נציגי היישובים וביחוד עם נציגי הקיבוצים, תכנון הרחבתו של אזור התעשייה ותיכנון הקמתה של בת-חפר, הקמת החברה הכלכלית של עמק חפר, הקמת אפיקי עמק חפר וביצוע אינטגרציה בחינוך, הקמת מוסדות חינוך משותפים לתלמידי המושבים והקיבוצים.
-
1982 - אכרזה על גן לאומי נחל אלכסנדר
3740 דונם במורד נחל אלכסנדר (אחד הנחלים החשובים והיפים בשרון) מוכרזים כ"גן לאומי". אורכו של הנחל כ-32 ק"מ והוא מנקז את ההרים גריזים ועיבל שבמרכז השומרון ונשפך לים התיכון דרומית למכמורת ליד חוף בית ינאי.
-
1995 - נחום איצקוביץ מתמנה לתפקיד ראש המועצה הרביעי
נחום איצקוביץ, תושב אומץ, שכיהן כגזבר המועצה וכסגנו של דגני, מתמנה לתפקיד ראש המועצה הרביעי ומכהן עד שנת 2006 (פרש בעקבות מינויו למנכ"ל משרד התיירות והשלים בהמשך דוקטורט בניהול מאונ' סורבון בפריז). איצקוביץ פעל בין היתר לביסוס המערכת הכלכלית תקציבית וייצובה, פיתוח תשתיות שירותים והרחבות בכל העמק, הקמת בת חפר ו"חומת ההפרדה", הקמת מנהלת שיקום נחל אלכסנדר ושיקומו, יצירת מסגרות של שת"פ עם הפלסטינים, גיוס כספים והקמת מט"ש לטיהור מי השופכין משטחי הרשות בנחל שכם - מט"ש נחל שכם.
-
2006 - רני אידן מתמנה לתפקיד ראש המועצה החמישי
רני אידן, תושב מכמורת, מתמנה לתפקיד ראש המועצה החמישי ומכהן עד שנת 2018. אידן פעל בין היתר למיצוב מערכת החינוך והרחבתה, פיתוח פארק ״נחל אלכסנדר״ והקמת "אגמון חפר", פיתוח תשתיות תרבותיות –קהילתיות, פיתוח אזור התעשייה ופיתוח תשתיות פיזיות ומבני ציבור, ספורט וקהילה.
-
2017 - הקמת פארק אגמון חפר
ביוזמה של רשות ניקוז ונחלים שרון, בשיתוף המועצה וקיבוץ עין החורש ובסיוע תורמים לקק"ל מקנדה - מוקם על גדות נחל אלכסנדר, בשטח של 300 דונם - פארק אגמון חפר. בפארק אגם, מוקד קינון של ציפורים, צומח ובעלי חיים ייחודיים החיים בסביבתו, ותחנת מחקר לחקר ציפורים. באגם ניתן לראות עופות מים, ברווזים וצבי ביצה והוא מהווה אתר תיירות טבעי בשטח הירוק של עמק חפר.
-
2018 - גלית שאול מתמנה לתפקיד ראשת המועצה השישית
גלית שאול, תושבת חגלה, מתמנה לתפקיד ראשת המועצה השישית במספר (האישה הראשונה בתפקיד) ומכהנת משנת 2018 ועד היום. שאול חרטה על דגלה את שלושת ה"ש" = שקיפות, שירותיות, שיתוף ציבור וכך החלה את כהנותה בפעולות שונות, בהן: פרסום יומנה האישי באתר המועצה, שידורים חיים של מליאות המועצה, פרסום תקציבי הפיתוח שהמועצה מעניקה ליישובים, הקמת ועדות מועצתיות המשלבות נציגי ציבור ו-"דלת פתוחה" לפגישות אישיות עם תושבים, והמשך במאמצים לשמירה על המרחב הכפרי והחקלאות, בהקמת מרכז שירות לאזרח, פיתוח מבני ציבור לקהילה והחזרת בית הראשונים לציבור, שבילי אופניים, שדרוג חופי הים ועוד.
-
2021 - הקמת קרן עמק חפר לפיתוח
בפעם הראשונה במרחב הכפרי, מוקמת קרן פילנתרופית בעמק חפר - קרן עמק חפר לפיתוח (חל"צ).
העמק
'הסנטרל פארק' של מדינת ישראל - במרחק נסיעה קצרה מגוש דן ומטרופולין חיפה. ריאה ירוקה של כ-130,000 דונם,
מתוכם: כ-90,000 דונם אדמות חקלאיות מעובדות, 30,000 דונם בנויים ביישובים ו-10,000 דונם גן לאומי וחופי ים
טבעיים וקסומים (מכמורת, נעורים ובית ינאי).
41 יישובים מסוגי התיישבות שונים (קיבוצים, מושבים ויישובים קהילתיים) היוצרים זהות הטרוגנית סביב קהילה של קהילות
ובהם חיים כ-43,000 תושבות ותושבים, המהווים מודל לחיקוי בתחומים רבים ומטפחים גאוות יחידה יישובית, קהילתית ואזורית.
מידי שנה מבקרים בעמק מיליוני בני אדם - בעסקים המקומיים, במקומות התעסוקה ובעשרות משאבי הטבע והאתרים התיירותיים
עוצרי הנשימה.
המיקום
עוד מהעת העתיקה נחשב עמק חפר למקום מעבר מרכזי, אז עברו בשטחו
דרכים בינלאומיות חשובות שקשרו את האזור עם מצרים, סוריה וארם-נהריים.
גם היום,
עוברות בו כל תשתיות המדינה, צירי התנועה (כביש 6, כביש 4, כביש 2, תחנות רכבת)
בתוך המותניים הצרים ביותר במדינת ישראל: 16 ק"מ בסך הכול - מהים ועד לקו הירוק.
מיקומו המרכזי האסטרגי, מאפשר היצע ונגישות לאזורי תעסוקה, מסחר ופנאי לצד איכות חיים
במרחב כפרי מלא ריאות ירוקות וכחולות עוצרות נשימה של חופים, אתרים ושמורות טבע.
![](https://www.emekheferfoundation.org/wp-content/uploads/2022/11/history.png)
המועצה האזורית עמק חפר
![](https://www.emekheferfoundation.org/wp-content/uploads/2022/12/תמונת-בניין-מועצה.jpg)
הראשונה שהוקמה בישראל.
הוקמה בשנת 1940 (בימי המנדט הבריטי) - והיא המועצה האזורית הראשונה שהוקמה בישראל.
היא מהווה רשות מקומית המאגדת תחתיה, מבחינה מוניציפאלית - את כל 41 היישובים ומאצילה להם סמכויות ניהול במסגרת כתב השלטון הדו-רובדי.
לכל יישוב זכות מיוחדת לנהל את חיי קהילתו באופן אוטונומי גבוה, תוך בחירת מנהיגים מתוך היישוב, לקיחת אחריות על הסביבה והעתיד ועבודה בשת"פ מלא עם המועצה.
קרן עמק חפר לפיתוח, שהוקמה מתוך הקהילה כחברה פרטית ונפרדת - פועלת בשיתוף פעולה מלא ופורה עם המועצה האזורית - במטרה להצעיד את העמק קדימה.